Robert Cazanciuc, vicepreşedinte al Senatului şi membru al Comisiei juridice, a declarat că scopul proiectului a fost acela de a găsi „nu o cale intruzivă” în viaţa de liceu, ci de a trage un semnal de alarmă pe o realitate, şi anume faptul că din ce în ce mai mulţi tineri consumă droguri.
„Intenţia iniţiatorilor a fost de a depista cumva de timpuriu pe cei care consumă droguri pentru a-i putea trata corespunzător. Dincolo de tratamentul medical pentru cei care, din păcate, consumă droguri, e vorba şi de înţelegerea resorturilor acestui fenomen. Aici trebuie să-şi dea mâna şcoala, părinţii, Ministerul de Interne, Ministerul Sănătăţii, foarte multă lume”, a precizat Cazanciuc.
Senatorul PSD a explicat că proiectul a fost respins pentru că „nu a fost scris cel mai bine”. Cazanciuc a subliniat că este important că s-a făcut o discuţie despre consumul de droguri din şcoli sau din jurul acestora, în condiţiile în care acest fenomen este în creştere, mai ales în rândul minorilor de 14 şi 15 ani, cu consecinţe foarte grave asupra sănătăţii.
„Sigur că proiectul poate nu a fost scris cel mai bine şi de aceea a şi fost respins. Cei care au fost astăzi în cele două comisii nu au respins ideea de a găsi formule, ci pur şi simplu textul nu corespunde întocmai intenţiilor celor care l-au pus pe hârtie, de aceea nu a avut un vot favorabil. Dar în momentul ăsta s-a făcut o discuţie despre consumul de droguri din jurul şcolilor sau, mai rău, din păcate, din şcoli. Am participat zilele trecute la o altă manifestare, la care un medic a adus în atenţie consecinţele medicale asupra sănătăţii copiilor, mai ales asupra celor foarte tineri, 14, 15 ani. Povestea medicul că a avut pacienţi – chiar unul şi de 13 ani – cu consecinţe foarte grave asupra sănătăţii efective, nu mai spun de comportament”, a punctat Cazanciuc.
În opinia lui, deşi raportul a fost negativ şi probabil că va fi respins la Senat, în final se vor găsi cele mai bune soluţii normative pentru a preveni pătrunderea drogurilor în şcoli.
„E clar că proiectul – în forma în care a fost prezentat – avea nevoie de foarte multe îmbunătăţiri, dar sunt convins că în cele două comisii (…) se va găsi o formulă în final de a putea face teste neinvazive în şcoală, de a verifica, spre exemplu, cum au propus unii colegi, mobilierul din şcoală pentru a vedea dacă se consumă sau nu droguri acolo, fără să mergi neapărat pe copil. Numai faptul că ai informaţia că în şcoală se consumă droguri ajută şcoala la a lua măsuri de prevenţie (…). Având un raport negativ, probabil el va fi respins la Senat. Nu ştiu dacă la Cameră vor putea să lucreze pe el (pe proiect – n.r.), dar, până la urmă, cel mai bun lucru este că s-a făcut o discuţie în trei comisii în cadrul Senatului, au creat probabil un grup de lucru pentru a găsi cele mai bune soluţii normative care să ajute şi şcoala, şi poliţia, şi pe toată lumea, pentru a preveni pătrunderea drogurilor în şcoli”, a transmis senatorul.
Potrivit expunerii de motive, consumul produselor susceptibile de a avea efecte psihoactive cunoaşte o amploare deosebită, iar societatea civilă a semnalat numeroase derapaje în şcoli, licee, universităţi, în baruri sau cluburi sau la numeroase evenimente organizate în aer liber sau în diverse locaţii.
„Pentru stoparea acestui fenomen e nevoie de un plan de măsuri adaptat specificului fiecărei zone de risc şi de implementarea unui astfel de plan. E nevoie de a asigura şi aplicarea unui astfel de plan şi de a verifica dacă se respectă, în caz contrar persoanele vinovate să răspundă din punct de vedere penal. Sunt extrem de importante din perspectiva prevenţiei şi controalele inopinate în astfel de zone, inclusiv testarea cu mijloace omologate. Astfel de controale nu au un cadru legal pentru desfăşurarea acestora, fapt pentru care o atare intervenţie legislativă este binevenită”, se arată în expunerea de motive.
Propunere legislativă privind modificarea şi completarea Legii educaţiei naţionale nr.1/2011, cu modificările şi completările ulterioare, şi a Legii nr.194/2011 privind combaterea operaţiunilor cu produse susceptibile de a avea efecte psihoactive, altele decât cele prevăzute de acte normative în vigoare, va fi dezbătută în plenul Senatului, prima Cameră legislativă în acest caz.